Håndbok - kap 1, versjon 1.1     Folkeakademienes Landsforbund, Tøyengt. 26, 0190  Oslo, 22 68 22 06, www.folkeakademiet.no

Noen sider ved kultur- og kunnskapsformidling i Folkeakademiet 

Formålsparagrafen
I Normalvedtekter for folkeakademiene, §2, heter det:
	
Akademiets virksomhet skal gi den enkelte anledning til å delta i et rikere kulturliv. 
Aktivitetene kan være:
a.	Foredragsvirksomhet, konserter, utstillinger, film- og kulturkvelder og 
	programmer om kunst, litteratur,  teater m.m.
b.	Få i gang og støtte kurs og studieringer
c.	Gjennom andre tiltak fremme et aktivt folkeopplysnings- og kulturarbeid
Folkeakademiet ønsker å samarbeide med skoler, alders- og sykeinstitusjoner, andre organisasjoner og institusjoner for å nå flest mulig.

I Folkeakademienes Landsforbunds vedtekter, §2, heter det:

Formål
Folkeakademienes Landsforbund har til oppgave å ta initiativ og samordne det folkeopplysnings- og kulturarbeidet organisasjonen driver etter vedtatt idegrunnlag. Formålet er å øke den enkeltes livskvalitet gjennom deltakelse i meningsfylte kulturaktiviteter, medvirke til at kultur blir brukt aktivt i arbeidet med å styrke folkehelsen og å formidle kunnskap og holdninger innen likestilling, toleranse og internasjonal forståelse.

Kulturformidling og folkeopplysning er midlene akademiene gjennom alle år har brukt for å følge opp formålsparagrafen. 
Skal en nå fram med kultur og opplysning, må akademiene være våkne for hva som rører seg i tiden, sette fokus på temaer som kan skape engasjement og debatt og bruke kunstnere og kulturutøvere som har noe verdifullt å formidle.

Samarbeid
Ifølge vedtektene skal Folkeakademiet være både en selvstendig forening og en samarbeidende paraplyorganisasjon. Dette er et godt utgangspunkt både når det gjelder å skape møteplasser og miljøer på tvers av organisasjons- og institusjonsgrenser og til å gi disse et kunst,- kultur og  kunnskapsinnhold bestående av f.eks. foredrag, konserter, teaterforestillinger, debattmøter, studieringer, utstillinger eller prosjekter.

I det daglige organisasjonsarbeidet kan Folkeakademiet yte et ikke lite bidrag ved å få mennesker med forskjellig organisasjonstilknytning og interesser til å samarbeide. Når et folkeakademi på denne måten tar initiativ til samarbeid og er pådriver og  koordinator for virksomheten, fungerer det som det kulturelle «kraftsenteret» det bør være.

For å få til dette, bør styret legge en plan for akademiets aktivitet og rette virksomheten mot prioriterte målgrupper og temaer. Med planen som arbeidsgrunnlag kan akademiet invitere medlemmer og andre til samarbeid. På denne måten blir akademiet en aktiv deltaker og ikke bare en pengeutbetaler.

Prioriterte temaer og målgrupper
De senere årene har Folkeakademienes Landsforbund prioritert arbeid med og kulturformidling til barn og unge, eldre og til institusjoner. Landsmøtet har også vedtatt å fokusere på temaer som vold, rus, flerkulturelt fellesskap og arbeid mot rasisme. 

At målgrupper og bestemte temaer blir vektlagt, betyr ikke at også andre arrangementer og programmer er verdifulle. Voksne er for eksempel ikke definert som en prioritert gruppe, men har selvsagt også behov for å oppleve og dele kulturopplevelser og kunnskap med andre. I tillegg er arrangementer og tiltak som fanger opp flere generasjoner, viktig å få til. Når det skjer, spiller naturligvis «voksne» en nøkkelrolle.

Drivkreftene
Å gi seg selv og andre gleden ved å oppleve kunstnere og andre utøvere som formidler noe verdifullt, er kanskje en viktig årsak til at mennesker frivillig utfører det omfattende arbeidet som ligger bak Folkeakademienes resultater.

For noen er det kanskje også viktig at de gjennom akademiet kan få mennesker og organisasjoner til å samarbeide mot felles mål. Folkeakademiet med sin politiske og religiøse uavhengighet er et fint redskap i en slik sammenheng. 

Innsatsen og arbeidet som er nødvendig for å få til den omfattende folkeakademiaktiviteten, har stor samfunnsmessig betydning og flere konsekvenser enn den enkeltes umiddelbare kulturopplevelse og kunnskapstilegning. 

Når barn og unge blir stimulert til å utvikle seg til aktive, skapende, kunnskapssøkende og engasjerte mennesker, fører det også til at de blir tryggere på egen identitet og verdier, med de positive konsekvenser det har.

Gjennom engasjementet og aktiviteten kan verdier som omsorg og omtanke for andre, for naturen- og miljøet, kulturell nysgjerrighet og toleranse, samt å ta ansvar for seg selv og andre, virkeliggjøres.
	
Selv om en som tillitsvalgt kanskje sjelden tenker over at foreningsarbeidet også har slike konsekvenser, kan det være nyttig å huske på at det frivillige arbeidet betyr mye for mange. Hvis alle enkeltinnsatsene legges sammen, blir summen stor og betydningsfull også i et samfunnsmessig perspektiv.

«Det levende ordet» 
«Det levende ordet» er et begrep i Folkeakademiet. Folkeakademiet vil samle barn og unge, voksne og eldre til møter med «levende kultur- og kunnskapsformidlere». 
Alle som har sett hvordan barn kan stråle av glede når de opplever et teaterstykke, en konsert eller en trylleforestilling, vet hva dette betyr. Å være tilstede når kunsten utøves og å dele opplevelsen med andre, kan ha stor verdi. 

Kvalitet
Formidling i Folkeakademienes regi må innebære kvalitet. Men hva kvalitet er, er ikke alltid like lett å si. På den ene side finner vi den «håndverksmessige» eller kunstneriske utførelsen, utøverens evne til å kommunisere med sitt publikum etc.  Den kan vurderes som god eller dårlig. I tillegg kommer selve det som formidles,- «innholdet». En forestillings budskap eller innhold er av kunstneren gitt en form. Denne kan være i form av en konsert, et teaterstykke, drama eller dans. Her tolker og formidler utøveren forestillingens innhold. Gjennom dette kommer forestillingens budskap fram. Denne siden av en forestilling vil naturligvis også kunne vurderes som god eller dårlig, men det er ikke alltid like enkelt å bli enige om hvilke knagger slike vurderinger skal henges på.

I folkeakademisammenheng vil ofte underholdningen også formidle kunnskaper, verdier og holdninger. En ønsker ikke bare å gi folk noe som er blott til lyst, men også en ballast å ta med seg. Dette kan være en form for kvalitet.
 
Begrepet «kvalitet» har flere sider. Hva vi mener er godt eller dårlig, avgjøres ofte av skjønn. Til en viss grad vil «smak og behag» styre et slikt skjønn. En rettesnor kan være at et styre prøver ikke bare å  la egen eller smaken til «folk flest» styre, men at det også gis rom for kunst og kultur som er ukjent og uvanlig og som kanskje vil bli oppfattet som kontroversiell.

Det samme kan sies om foredrag/opplysningsprogrammer. Det er en gammel sannhet at nye tanker ikke er flertallets tanker. Det bør derfor også være plass til kontroversielle foredrag og arrangementer i Folkeakademiet. Er styret redd for at det kan såes tvil om Folkeakademiets uavhengighet og frie stilling, kan styret sørge for «balanse» ved at det enten er to innledere med ulikt syn, eller at alternative syn får komme til orde senere. 

Programholdere vil ofte være profesjonelle på sitt kunst- eller fagfelt. Normalt holder disse høy standard, men en kan aldri være garantert at de «når fram» til alle tilstedeværende. 

En annen form for kvalitet er når utøvere fra lokalmiljøet, det være seg barn, ungdom eller eldre, får mulighet til å stå foran et publikum og formidle det de har skapt eller har kunnskap om. På dem kan vi naturligvis ikke anvende samme krav som på profesjonelle. Ved både å formidle kunstnere og utøvere «utenfra» og å ta utgangspunkt i lokalmiljøet, dekker Folkeakademiet også disse kvalitetsformene.

Det bør generelt være stor takhøyde i Folkeakademiet. Et styre bør også være åpne for nye tanker og uttrykksformer. 

Diskusjonstemaer:
* Samarbeidet som metode er viktig i Folkeakademiet. Diskuter fordeler og eventuelle ulemper ved dette. Kan for mye samarbeid føre til at Folkeakademiet «anonymiseres» som egen organisasjon? Hva skjer hvis samarbeidet kun består i å gi økonomisk støtte til andre?

* Det hevdes at et folkeakademi som både arrangerer selv og som er en drivkraft for å få til samarbeid mellom organisasjoner og institusjoner, er beste måten å drive et folkeakademi på. Er dere enige eller uenige i dette? Begrunn beslutningene.

* Diskuter drivkrefter som finnes hos tillitsvalgte. Hvilke krefter er rådende i styret deres? Hvordan kan drivkrefter brukes til å rekruttere tillitsvalgte?

* Diskuter begrepet kvalitet. Blir Folkeakademiet oppfattet som en formidler av kvalitetsprogrammer hos dere?